Saturn - najkrajšia planéta
Autor: ivana123
Typ práce: Referát
Typ práce: Referát
Dátum: 28.01.2014
Jazyk:
Jazyk:
Rozsah: 422 slov
Počet zobrazení: 4 308
Počet zobrazení: 4 308
Tlačení: 419
Uložení: 422
Uložení: 422
Saturn, najkrajšia planéta
Saturn je planéta s najmenšou strednou hustotou. Keby sme ho dali do obrovského oceánu vody, tak by plával. Saturn (viď príloha 1,13) obehne Slnko rýchlosťou 9,66 km/s raz za 29,46 roka vo vzdialenosti 9,5AU. So zmenou vzdialenosti, a zmenou natočenia prstencov sa nám mení aj jeho jasnosť v intervale –0,5m až do 1,5m. Rotačná os zviera s rovinou dráhy uhol 63,5°, čím sa jeho prstence každých 15 rokov stávajú neviditeľné zo Zeme. Okolo osi nerotuje ako pevné teleso, na rovníku 10 h 14min, na póloch to je už11 h 7,5 min, čím sa veľmi splošťuje, rozdiel medzi rovníkovým a pólovým priemerom je 11 800 km.
Saturn sa zložením podobá Jupiteru. Saturn má však v atmosfére menej hélia. Okrem vodíka a hélia obsahuje aj čpavok, etán, deriváty metánu.
500 km pod mrakmi je tekutý vodík, ktorý sa v 20 000hĺbke mení na tekutý kovový vodík. Teplota vonkajšich vrstiev oblakov je -160°C. Saturn má nestálu magnetosféru. Raz sa v nej Titan nachádza, inokedy zasa nie. Keďže má magnetosféru, má aj polárnu žiaru, viditeľnú len v UV svetle.
Prvý krát videl prstence G. Galilei svojím ďalekohľadom. Mal tam však zlú optiku, z tohto dôvodu videl akoby mal Saturn uši. Podrobne ich opísal až CH. Huygens v roku 1655. Siahajú až do vzdialenosti 139 300 km od stredu Saturna. Skladajú sa z väčšieho množstva menších prstencov, oddelených od seba medzerami. Najväčšia a najznámejšia je Cassiniho medzera, ďalšia je napr.: Enckeho. Prstence ležia vnútri Rocheovej medze, majú hrúbku okolo 3 km.
Saturn má v dnešnej dobe 37 mesiacov (2005). Najväčšie z nich sú: Titan, Rhea, Japetus, Dione, Tethys. Titan má priemer 5150 km, ostatné majú niečo vyše 1000 km (viď príloha 13). Titan je druhý najväčší mesiac slnečnej sústavy. Obehne Saturn raz za 15,95 dňa po dráhe s poloosou 1 221 600 km. Objavil ho v roku 1655 Ch. Huygens. Titan je jeden z dvoch mesiacov slnečnej sústavy, ktoré majú atmosféru, ktorá sa skladá z 85% dusíka, 12% argónu a 3% organické látky. Práve kvôli tomuto si Titan vybrala NASA aby ho podrobnejšie preskúmala. V polovici januára 2005 zaznamenala európska kozmonautika jeden zo svojich míľnikov. Výsadkový modul Huygens preletel atmosférou Titanu, zosadol na povrch a vyslal asi 300 snímok a iných dát kým sa mu nevybili batérie. Zostup trval 2h 42 min, vysielal 1 h 12 min. Zvyšok sondy Cassini - Huygens , Cassini bude skúmať ostatné mesiace Saturna, objavovať nové. Japetus objavil Cassini v roku 1671, Rheu objavil Cassini o rok na to. Cassini objavil aj Dione a Tethys v roku 1684.
Cassiny- Huygens vyštartovala v roku 1997, okrem nej sa výskumu zúčastnili aj sondy Voyager 1 a 2, ktoré objavili nové prstence a mesiace.
Saturn je planéta s najmenšou strednou hustotou. Keby sme ho dali do obrovského oceánu vody, tak by plával. Saturn (viď príloha 1,13) obehne Slnko rýchlosťou 9,66 km/s raz za 29,46 roka vo vzdialenosti 9,5AU. So zmenou vzdialenosti, a zmenou natočenia prstencov sa nám mení aj jeho jasnosť v intervale –0,5m až do 1,5m. Rotačná os zviera s rovinou dráhy uhol 63,5°, čím sa jeho prstence každých 15 rokov stávajú neviditeľné zo Zeme. Okolo osi nerotuje ako pevné teleso, na rovníku 10 h 14min, na póloch to je už11 h 7,5 min, čím sa veľmi splošťuje, rozdiel medzi rovníkovým a pólovým priemerom je 11 800 km.
Saturn sa zložením podobá Jupiteru. Saturn má však v atmosfére menej hélia. Okrem vodíka a hélia obsahuje aj čpavok, etán, deriváty metánu.
500 km pod mrakmi je tekutý vodík, ktorý sa v 20 000hĺbke mení na tekutý kovový vodík. Teplota vonkajšich vrstiev oblakov je -160°C. Saturn má nestálu magnetosféru. Raz sa v nej Titan nachádza, inokedy zasa nie. Keďže má magnetosféru, má aj polárnu žiaru, viditeľnú len v UV svetle.
Prvý krát videl prstence G. Galilei svojím ďalekohľadom. Mal tam však zlú optiku, z tohto dôvodu videl akoby mal Saturn uši. Podrobne ich opísal až CH. Huygens v roku 1655. Siahajú až do vzdialenosti 139 300 km od stredu Saturna. Skladajú sa z väčšieho množstva menších prstencov, oddelených od seba medzerami. Najväčšia a najznámejšia je Cassiniho medzera, ďalšia je napr.: Enckeho. Prstence ležia vnútri Rocheovej medze, majú hrúbku okolo 3 km.
Cassiny- Huygens vyštartovala v roku 1997, okrem nej sa výskumu zúčastnili aj sondy Voyager 1 a 2, ktoré objavili nové prstence a mesiace.
Podobné práce | Typ práce | Rozsah | |
---|---|---|---|
|
Saturn planéta | Referát | 379 slov |
|
Planéta Saturn | Referát | 214 slov |
Vyhľadaj ďalšie študentské práce pre tieto populárne kľúčové slová:
#saturn #infrazvuk #najkrajší denDiskusia: Saturn - najkrajšia planéta
Pridať nový komentárVygenerované za 0.030 s.