Slovenská medzivojnová próza
Typ práce: Maturita
Jazyk:
Počet zobrazení: 12 846
Uložení: 648
Slovenská medzivojnová próza
Otázka z literatúry:
Analyzujte spoločenskú situáciu po vzniku ČSR. Charakterizujte slovenskú medzivojnovú prózu.
– 28.10.1918- vznik Česko-slovenskej republiky zásluhou T.G Masaryka, M.R. Štefánika, E. Beneša, V. Šrobára
– dynamický rozvoj slovenského jazyka, kultúry, umenia, školstva a literatúry
-1920- založenie Univerzity Komenského
– československý jazyk úradným → vznik 1. slovenskej vysokej školy Univerzity Komenského
– obnovenie činnosti Matice slovenskej
– časopisy v tomto období: Slovenské pohľady, Vatra, Kultúra, Verbum, Postup, neskôr Elán
– 1920- vznik SND, veľká pomoc z Česka
– EMSA- Edícia mladých slovenských autorov- založil ju český vydavateľ Leopold Mazáč, jeden z redaktorov aj Ján Smrek
– SPKK- Spolok priateľov krásnych kníh – edícia v ktorej vyšli najznámejšie diela svetovej literatúry (založená 1927)
– naša literatúra nadobudla pluralitný charakter, stratila národno-obranný charakter
Rozvrstvenie generácií:
1. najstaršia- tradícia kritického realizmu- Hana Gregorová, Ladislav Nádaši- Jégé, Martin Rázus, Janko Jesenský
2. expresionizmus/ornamentálna próza- Ján Hrušovský, Tido Jozef Gašpar, Ivan Horváth, Gejza Vámoš
3. sociálno- psychologický realizmus- Milo Urban, Jozef Cíger- Hronský
4. socialistický realizmus- Fraňo Kráľ, Peter Jilemnický
5. lyrizovaná próza- Ľudo Ondrejov, Dobroslav Chrobák, Margita Figuli, František Švantner
Ladislav Nádaši- JÉGÉ
1866-1940
– osobný lekár Hviezdoslava
– bol aktívnym členom študentského spolku Detvan, ovládal anglický, nemecký francúzsky, taliansky a maďarský jazyk → prekladal francúzskeho naturalistického autora Emila Zolu, bol ním ovplyvnený (naturalizmus- literárny smer všímajúci si najnižšie vrstvy spoločnosti
– skúmal, čím sa dá človek ovládať- pudom alebo rozumom, najčastejšie na toto pozorovanie používal vzťah muža k žene, usúdil, že ak je muž nevzdelaný, nechá sa ovládať pudom a naopak
– písal krátke poviedky- Výhody spoločenského života (pod pseudonymom Ján Grob)
– neskôr začal znovu publikovať až po roku 1918
– najznámejšie jeho historické diela- romány Adam Šangala, Svätopluk, novely Magister rytier Donč, Wieniawského legenda a i., spája v nich princípy kritického realizmu a naturalizmu, dejiny aj ľudí zobrazuje bez ilúzií, historické udalosti sú však len kulisou
– okrem historických diel napísal aj autobiografický román Cesta životom a spoločenský román Alina Orságová
Adam Šangala
Postavy: Adam Šangala (mladík z Kozinskej na Orave, myslí si, že všetci páni sú zlí a dedinský ľud vždy trpí panské vrtochy), Samuel Konôpka(evanjelický kňaz na Beckovskom hrade, vzdelaný, scestovaný, formuje Adamov svetonázor)
Dej sa odohráva na začiatku 17. storočia v období náboženských bojov, protireformácie a tureckých vpádov na Horné Uhorsko. Hlavný hrdina je mládenec Adam Šangala ktorého otca obesia na začiatku diela. Adam sa vyberie do sveta. Cestou sa uvidí ako jeden pán zbije svojho poddaného. Adam mu v tom chce zabrániť, preto ho zbije valaškou. Musí utiecť a zachráni sa tak, že sa dá naverbovať do vojska generála Pálffyho.
Jeho úloha je dostať sa na Beckovský hrad. Cestou sa stretne s dievčaťom Betkou, ktorej zachráni koňa a zaľúbi sa do nej. Adam na Beckovskom hrade slúži u grófa Praskovského. Raz Adam nesie batoh bielizne, a tak naľaká mladú grófku Brigitu, až porodí mŕtve dieťa. Rodinný súd odsúdi Adama na smrť. Našťastie ho vyslobodí evanjelický farár Konôpka, ktorý tiež žije na hrade. Adam a Konôpka sa spolu vyberú do Trnavy. Adam sa znovu stretne s Betkou a zosobášia sa. Keď príde do Trnavy biskup Peter Pazmány a vydá príkaz zatknúť posledného evanjelického farára, teda Konôpku, Adam ho vyslobodí.
Betka o tom porozpráva svojej kamarátke, od ktorej sa to dozvie čoskoro celé mesto a Adama verejne popravia.Dielo má výrazné naturalistické prvky. Oboznamuje nás s mnohými podrobnosťami so života viacerých sociálnych vrstiev, ako sú poddanský ľud, meštianstvo, feudálne panstvo ale aj cirkevní predstavitelia.
Zobrazuje kupčenie šľachty s náboženským vierovyznaním, kedy spolu s panstvom museli náboženstvo zmeniť aj všetci poddaní, ale aj krutosť a nerešpektovanie zákonov ochraňujúcich chudobných ľudí zo strany vyššej vrstvy. Na tieto problémy poukazuje najmä evanjelický farár Konôpka, ktorý je spočiatku Adamom považovaný kvôli svojmu náboženskému presvedčeniu za niekoho ešte horšieho ako je mohamedán. Román je považovaný za jednu z najlepších historických próz v slovenskej literatúre dodnes.
Martin RÁZUS
1888-1937
– narodil sa vo Vrbici pri Liptovskom Mikuláši, brat Márie Rázusovej- Martákovej, vyštudoval evanjelickú teológiu
– spolu s Hlinkom tvorili symbol znášanlivosti evanjelikov a katolíkov → pripomínali Moyzesa a Kuzmányho
– autobiografické romány Maroško a Maroško študuje → spomína na problémy s používaním slovenčiny → obvinený z panslavizmu
Krčmársky kráľ
– román, zobrazil veľký problém vtedajšieho Slovenska- alkoholizmus, hovorí, že je jedno, kto je vlastníkom krčmy, vždy budú krčmári bohatnúť bez rozdielu vierovyznania a ľudia si nájdu dôvod na pitie
Ján HRUŠOVSKÝ
1892-1975
– jeden z najvýraznejších predstaviteľov expresionizmu
– zaujímal ho predovšetkým človek, jeho psychika, konflikty
– nadväzoval na tvorbu Tajovského a Kukučína, ale zameral sa na zvláštnosti umeleckej formy, jeho postavy prežívajú silné citové zážitky
– príbehy sa odohrávajú v cudzom prostredí, rozprávač sa nevie odosobniť (napr. prejavuje súcit), skutočnosť aj postavy vidí v protikladoch
– novely sa väčšinou začínajú in medias res
– zbierky noviel Pompiliova Madona (odohrávajú sa v Taliansku), Dolorosa, Zmok
– spracoval aj svoje zážitky z I. svetovej vojny- zbierka poviedok Zo svetovej vojny, román Peter Pavel na prahu nového sveta a novela Muž s protézou (formou denníkových zápiskov, poručík Maximilán Seeborn je bezcitný človek, pod vplyvom vojny stratil všetku ľudskosť- má kamenné srdce- protézu, jeho láska Mína kvôli nemu spácha samovraždu, novela sa končí jeho smrťou na fronte)
Pompiliova Madona
– novela, odohráva sa v Ríme
– novela pripomína lit. romantizmus najmä harmóniou kontrastov
Hlavným hrdinom je žobrák a mrzák Pompilio. Už dlhé roky žobre pred krásnym chrámom Santa Maria Maggiore. Na Kvetnú nedeľu prichádza do chrámu veľa pútnikov, aby sa poklonili pred sochou divotvornej Madony a poprosili ju o pomoc. Beznohý Pompilio zatúži po tom, aby sa aj on mohol pokloniť Madone a ponížene ju poprosiť o pomoc. Verí, že modlitba k Madone by spôsobila zázrak a znova by mu narástli zdravé nohy.
Podarí sa mu podplatiť otca Bernarda, aby ho na jednu noc nechal v chráme. Otec Bernardo ho na vlastnom chrbte odnesie do chrámu, pozhasína všetky svetlá a odíde. Pompilio zostáva v chráme sám s Madonou. Vo sne prežíva obrovské šťastie, Madona sa mu prihovorí a uzdraví ho. Pompilio sa s ňou vydáva na ďalekú cestu. Ráno nájdu Pompilia pod sochou Madony mŕtveho, so šťastným úsmevom na tvári.
Tido Jozef GAŠPAR
1893-1972
– charakteristický pompézny a vyumelkovaný štýl, autor kladie dôraz na ozdobné prvky
– písal najmä novely, zbierky Hana a Karambol- láska muža a ženy, väčšinou končí sklamaním, niekedy aj smrťou
– novely z námorníckeho prostredia- zbierky Buvi-buvi, Pri kráľovej studni, Červený koráb, Námorníci, najmä novely Balada, Dvaja orli, Môj vykupiteľ a i.
Ivan HORVÁTH
1904-1960
– čerpal podnety z viacerých avantgardných prúdov
– ako 19-ročný zbierka poviedok Mozaika života a snov (hrdinovia žijú v ríši ideálov a snov, pesimistický pohľad na život)
– zbierka noviel Človek na ulici → 5 próz o bratoch Jurgovcoch (pochmúrna atmosféra, 4 bratia- členovia zemianskej rodiny, sústreďuje sa na ich vzťah k ženám, životu a prírode) a rozsiahla novela Laco a Bratislava ( opisuje radostné pocity vysokoškoláka v Bratislave, dej je minimálny, autor zachytáva atmosféru mesta)
– súbor piatich próz Vízum do Európy (odohrávajú sa v rôznych mestách povojnovej Európy, hlavný motív láska v rozličných podobách- ľahtikárska, falošná, predajná, nemorálna, iba málokedy čistá a úprimná)
Gejza VÁMOŠ
1901-1956
– debutoval zbierka poviedok Editino očko- pesimistický pohľad, mnohé s autobiografickými črtami
Editino očko – rozprávačom príbehu je mladý študent medicíny (samotný autor), ktorý opisuje nešťastnú náhodu v živote jeho deväťročnej sestry, ktorá si pri písaní úlohy z matematiky vypichla oko. Autor šokuje čitateľa detailnými opismi prepichnutého oka, pričom používa lekárske termíny. Pomocou vnútorných monológov vyjadruje znechutenie nad všetkými nešťastnými náhodami v živote človeka. Obviňuje boha za to, že človeka a svet stvoril nedokonalo.
Atómy boha
– expresionistický román, odohráva sa v Prahe v nemocničnom prostredí, opisuje prípady ľudí postihnutých infekčnou chorobou, hlavné postavy doktor Zurian a Medúza, na konci spáchajú samovraždu
Jesť
– poviedka, sociálna štúdia hladu, hlavnú hrdinku Tyldu po prepustení po operácii z nemocnice morí hlad, no nikto ju nechce zamestnať, nakoniec skončí vo verejnom dome
Jazdecká legenda
– novela, príbeh 4 lekárov, ktorí musia absolvovať vojenský jazdecký výcvik, objektom autorovej kritiky sú primitívni dôstojníci a krutá a často zbytočná vojenská drezúra
Odlomená haluz
– román, obraz židovskej menšiny v posledných rokoch Rakúsko-Uhorska, počas I. svetovej vejny a po vojne, zamýšľa sa nad otázkou rovnoprávnosti všetkých ľudí
Fraňo KRÁĽ
1903-1955
– predstaviteľ proletárskej poézie a socialistického realizmu
– básnické zbierky Čerň na palete, Balt a Pohľadnice
- román Cesta zarúbaná (dej v čase hospodárskej krízy, opisuje vzburu dedinského proletariátu pod vedením robotníkov-komunistov proti vykorisťovateľom)
Jano
– kniha pre deti a mládež, má autobiografický charakter, zobrazuje ťažký osud chudobného dedinského chlapca, otec mu odišiel do Ameriky, kde aj zomrel
Čenkovej deti
– román, príbeh vdovy a jej 4 detí, žijú v lesnej pivnici, živia sa príležitostnou prácou, niekedy aj žobraním, bieda matku doženie k tomu, že „predá“ svoje deti obuvníkovi a bohatému gazdovi, dúfa, že im zabezpečí lepší život
Peter JILEMNICKÝ
1901-1949
– román Víťazný pád (vplyv expresionizmu, o „kysuckej biede a kysuckej kráse“, má baladický charakter)
– kniha reportáži Dva roky v krajine Sovietov
– socialistické romány Zuniaci krok, Pole neorané (roľník Pavel Huščava sa mení na uvedomelého bojovníka robotníckej triedy), Kus cukru (ťažký život pestovateľov cukrovej repy)
– zbierka noviel Kompas v nás- socialistický realizmus spojený s prvkami avantgardnej prózy, autor sa viac venuje psychológii postáv
– román Kronika- o SNP z pohľadu komunistu, patetická oslava hrdinstva sovietskych a slovenských partizánov
Podobné práce | Typ práce | Rozsah | |
---|---|---|---|
|
Americká medzivojnová literatúra | Maturita | 1 662 slov |
|
Slovenská medzivojnová literatúra (1918 – 1945) | Referát | 832 slov |
|
Medzivojnová literatúra – 1918-1945 | Referát | 2 976 slov |
|
Svetová medzivojnová literatúra prehľad | Maturita | 3 126 slov |
|
Slovenská medzivojnová próza (Jozef Cíger Hronský, Urban) | Referát | 885 slov |
|
Slovenská medzivojnová próza smery | Maturita | 5 728 slov |
|
Slovenská medzivojnová próza (maturitná téma) | Referát | 1 119 slov |
|
Slovenská medzivojnová próza | Ostatné | 1 308 slov |
|
Slovenská medzivojnová poézia | Ostatné | 2 844 slov |
|
Slovenská medzivojnová poézia | Učebné poznámky | 407 slov |
|
Slovenská medzivojnová literatúra | Maturita | 1 692 slov |
|
Slovenská medzivojnová poézia (1918-1945) | Maturita | 1 673 slov |
|
Medzivojnová poézia | Ostatné | 1 728 slov |
|
Slovenská medzivojnová literatúra | Učebné poznámky | 1 132 slov |
|
Slovenská medzivojnová próza – F. Kráľ, P. Jilemnický | Referát | 911 slov |
Vyhľadaj ďalšie študentské práce pre tieto populárne kľúčové slová:
#marosko tema a hlavna myslienka #čitatelský denník-obsah knihy maroško #čitatelsky dennik martin razus marosko #marosko tema a idea #obsah diela Čenkovej deti #maroško študuje obsah #Maroško #obsah knihy jano frano kral #Ivan Horváth Laco a Bratislava #kus cukru obsah diela #editino ocko #autobiograficka proza marosko osnova #gejza vamos editino ocko #Osnova Maroško #Martin rázus maroško #čenkovej deti #čitateľský denník obsah cenkovej deti #Gejza Vámoš- Odlomená haluz #laco a bratislava #čitateľský denník: Čenkovej deti