Otázka z literatúry:
– 28.10.1918- vznik Česko-slovenskej republiky zásluhou T.G Masaryka, M.R. Štefánika, E. Beneša, V. Šrobára
– dynamický rozvoj slovenského jazyka, kultúry, umenia, školstva a literatúry
-1920- založenie Univerzity
Komenského
– československý jazyk úradným → vznik 1. slovenskej vysokej školy Univerzity Komenského
– obnovenie činnosti
Matice slovenskej
– časopisy v tomto období: Slovenské pohľady, Vatra, Kultúra, Verbum, Postup, neskôr Elán
– 1920-
vznik SND, veľká pomoc z Česka
– EMSA- Edícia mladých slovenských autorov- založil ju český vydavateľ Leopold
Mazáč, jeden z redaktorov aj Ján Smrek
– SPKK- Spolok priateľov krásnych kníh – edícia v ktorej vyšli najznámejšie
diela svetovej literatúry (založená 1927)
– naša literatúra nadobudla pluralitný charakter, stratila národno-obranný
charakter
1. najstaršia- tradícia kritického realizmu- Hana Gregorová, Ladislav Nádaši-
Jégé, Martin Rázus, Janko Jesenský
2. expresionizmus/ornamentálna próza- Ján Hrušovský, Tido Jozef Gašpar, Ivan Horváth, Gejza
Vámoš
3. sociálno- psychologický realizmus- Milo Urban, Jozef Cíger- Hronský
4. socialistický realizmus- Fraňo Kráľ, Peter
Jilemnický
5. lyrizovaná próza- Ľudo Ondrejov, Dobroslav Chrobák, Margita Figuli, František Švantner
Ladislav Nádaši- JÉGÉ
1866-1940
– osobný lekár Hviezdoslava
– bol aktívnym členom študentského spolku Detvan, ovládal
anglický, nemecký francúzsky, taliansky a maďarský jazyk → prekladal francúzskeho naturalistického autora Emila Zolu, bol ním ovplyvnený
(naturalizmus- literárny smer všímajúci si najnižšie vrstvy spoločnosti
– skúmal, čím sa dá človek ovládať- pudom
alebo rozumom, najčastejšie na toto pozorovanie používal vzťah muža k žene, usúdil, že ak je muž nevzdelaný, nechá sa ovládať pudom a
naopak
– písal krátke poviedky- Výhody spoločenského života (pod pseudonymom Ján Grob)
– neskôr začal znovu publikovať až
po roku 1918
– najznámejšie jeho historické diela- romány Adam Šangala, Svätopluk, novely Magister rytier Donč,
Wieniawského legenda a i., spája v nich princípy kritického realizmu a naturalizmu, dejiny aj ľudí zobrazuje bez ilúzií, historické
udalosti sú však len kulisou
– okrem historických diel napísal aj autobiografický román Cesta životom a spoločenský román
Alina Orságová
Adam Šangala
Postavy: Adam Šangala (mladík z Kozinskej na Orave, myslí si, že všetci páni sú zlí a
dedinský ľud vždy trpí panské vrtochy), Samuel Konôpka(evanjelický kňaz na Beckovskom hrade, vzdelaný, scestovaný, formuje Adamov
svetonázor)
Dej sa odohráva na začiatku 17. storočia v období náboženských bojov, protireformácie a tureckých vpádov na Horné Uhorsko. Hlavný hrdina je mládenec Adam Šangala ktorého otca obesia na začiatku diela. Adam sa vyberie do sveta. Cestou sa uvidí ako jeden pán zbije svojho poddaného. Adam mu v tom chce zabrániť, preto ho zbije valaškou. Musí utiecť a zachráni sa tak, že sa dá naverbovať do vojska generála Pálffyho.
Jeho úloha je dostať sa na Beckovský hrad. Cestou sa stretne s dievčaťom Betkou, ktorej zachráni koňa a zaľúbi sa do nej. Adam na Beckovskom hrade slúži u grófa Praskovského. Raz Adam nesie batoh bielizne, a tak naľaká mladú grófku Brigitu, až porodí mŕtve dieťa. Rodinný súd odsúdi Adama na smrť. Našťastie ho vyslobodí evanjelický farár Konôpka, ktorý tiež žije na hrade. Adam a Konôpka sa spolu vyberú do Trnavy. Adam sa znovu stretne s Betkou a zosobášia sa. Keď príde do Trnavy biskup Peter Pazmány a vydá príkaz zatknúť posledného evanjelického farára, teda Konôpku, Adam ho vyslobodí.
Betka o tom porozpráva svojej kamarátke, od ktorej sa to dozvie čoskoro celé mesto a Adama verejne popravia.Dielo má výrazné naturalistické prvky. Oboznamuje nás s mnohými podrobnosťami so života viacerých sociálnych vrstiev, ako sú poddanský ľud, meštianstvo, feudálne panstvo ale aj cirkevní predstavitelia.
Zobrazuje kupčenie šľachty s náboženským vierovyznaním, kedy spolu s panstvom museli náboženstvo zmeniť aj všetci poddaní, ale aj krutosť a nerešpektovanie zákonov ochraňujúcich chudobných ľudí zo strany vyššej vrstvy. Na tieto problémy poukazuje najmä evanjelický farár Konôpka, ktorý je spočiatku Adamom považovaný kvôli svojmu náboženskému presvedčeniu za niekoho ešte horšieho ako je mohamedán. Román je považovaný za jednu z najlepších historických próz v slovenskej literatúre dodnes.
Martin RÁZUS
1888-1937
– narodil sa vo Vrbici pri Liptovskom Mikuláši, brat Márie Rázusovej- Martákovej, vyštudoval
evanjelickú teológiu
– spolu s Hlinkom tvorili symbol znášanlivosti evanjelikov a katolíkov → pripomínali Moyzesa a Kuzmányho
–
autobiografické romány Maroško a Maroško študuje → spomína na problémy s používaním slovenčiny → obvinený z
panslavizmu
Krčmársky kráľ
– román, zobrazil veľký problém vtedajšieho Slovenska- alkoholizmus, hovorí, že je jedno, kto je
vlastníkom krčmy, vždy budú krčmári bohatnúť bez rozdielu vierovyznania a ľudia si nájdu dôvod na pitie
Ján HRUŠOVSKÝ
1892-1975
– jeden z najvýraznejších predstaviteľov expresionizmu
– zaujímal ho predovšetkým
človek, jeho psychika, konflikty
– nadväzoval na tvorbu Tajovského a Kukučína, ale zameral sa na zvláštnosti umeleckej formy, jeho
postavy prežívajú silné citové zážitky
– príbehy sa odohrávajú v cudzom prostredí, rozprávač sa nevie odosobniť (napr. prejavuje
súcit), skutočnosť aj postavy vidí v protikladoch
– novely sa väčšinou začínajú in medias res
– zbierky noviel Pompiliova
Madona (odohrávajú sa v Taliansku), Dolorosa, Zmok
– spracoval aj svoje zážitky z I. svetovej vojny- zbierka poviedok
Zo svetovej vojny, román Peter Pavel na prahu nového sveta a novela Muž s protézou (formou denníkových zápiskov,
poručík Maximilán Seeborn je bezcitný človek, pod vplyvom vojny stratil všetku ľudskosť- má kamenné srdce- protézu, jeho láska Mína
kvôli nemu spácha samovraždu, novela sa končí jeho smrťou na fronte)
Pompiliova Madona
– novela, odohráva sa v Ríme
–
novela pripomína lit. romantizmus najmä harmóniou kontrastov
Hlavným hrdinom je žobrák a mrzák Pompilio. Už dlhé roky žobre pred krásnym chrámom Santa Maria Maggiore. Na Kvetnú nedeľu prichádza do chrámu veľa pútnikov, aby sa poklonili pred sochou divotvornej Madony a poprosili ju o pomoc. Beznohý Pompilio zatúži po tom, aby sa aj on mohol pokloniť Madone a ponížene ju poprosiť o pomoc. Verí, že modlitba k Madone by spôsobila zázrak a znova by mu narástli zdravé nohy.
Podarí sa mu podplatiť otca Bernarda, aby ho na jednu noc nechal v chráme. Otec Bernardo ho na vlastnom chrbte odnesie do chrámu, pozhasína všetky svetlá a odíde. Pompilio zostáva v chráme sám s Madonou. Vo sne prežíva obrovské šťastie, Madona sa mu prihovorí a uzdraví ho. Pompilio sa s ňou vydáva na ďalekú cestu. Ráno nájdu Pompilia pod sochou Madony mŕtveho, so šťastným úsmevom na tvári.
Tido Jozef GAŠPAR
1893-1972
– charakteristický
pompézny a vyumelkovaný štýl, autor kladie dôraz na ozdobné prvky
– písal najmä novely, zbierky Hana a Karambol- láska
muža a ženy, väčšinou končí sklamaním, niekedy aj smrťou
– novely z námorníckeho prostredia- zbierky Buvi-buvi, Pri kráľovej
studni, Červený koráb, Námorníci, najmä novely Balada, Dvaja orli, Môj vykupiteľ a i.
Ivan HORVÁTH
1904-1960
– čerpal podnety z viacerých avantgardných prúdov
– ako 19-ročný zbierka poviedok Mozaika
života a snov (hrdinovia žijú v ríši ideálov a snov, pesimistický pohľad na život)
– zbierka noviel Človek na ulici → 5
próz o bratoch Jurgovcoch (pochmúrna atmosféra, 4 bratia- členovia zemianskej rodiny, sústreďuje sa na ich vzťah k ženám, životu
a prírode) a rozsiahla novela Laco a Bratislava ( opisuje radostné pocity vysokoškoláka v Bratislave, dej je minimálny, autor
zachytáva atmosféru mesta)
– súbor piatich próz Vízum do Európy (odohrávajú sa v rôznych mestách povojnovej Európy, hlavný
motív láska v rozličných podobách- ľahtikárska, falošná, predajná, nemorálna, iba málokedy čistá a úprimná)
Gejza VÁMOŠ
1901-1956
– debutoval zbierka poviedok Editino očko- pesimistický pohľad, mnohé s autobiografickými
črtami
Editino očko – rozprávačom príbehu je mladý študent medicíny (samotný autor), ktorý opisuje nešťastnú náhodu
v živote jeho deväťročnej sestry, ktorá si pri písaní úlohy z matematiky vypichla oko. Autor šokuje čitateľa detailnými opismi
prepichnutého oka, pričom používa lekárske termíny. Pomocou vnútorných monológov vyjadruje znechutenie nad všetkými nešťastnými
náhodami v živote človeka. Obviňuje boha za to, že človeka a svet stvoril nedokonalo.
Atómy boha
– expresionistický
román, odohráva sa v Prahe v nemocničnom prostredí, opisuje prípady ľudí postihnutých infekčnou chorobou, hlavné postavy doktor Zurian
a Medúza, na konci spáchajú samovraždu
Jesť
– poviedka, sociálna štúdia hladu, hlavnú hrdinku Tyldu po prepustení po
operácii z nemocnice morí hlad, no nikto ju nechce zamestnať, nakoniec skončí vo verejnom dome
Jazdecká legenda
– novela,
príbeh 4 lekárov, ktorí musia absolvovať vojenský jazdecký výcvik, objektom autorovej kritiky sú primitívni dôstojníci a krutá a často
zbytočná vojenská drezúra
Odlomená haluz
– román, obraz židovskej menšiny v posledných rokoch Rakúsko-Uhorska, počas I.
svetovej vejny a po vojne, zamýšľa sa nad otázkou rovnoprávnosti všetkých ľudí
Fraňo KRÁĽ
1903-1955
– predstaviteľ proletárskej poézie a socialistického realizmu
– básnické zbierky Čerň na
palete, Balt a Pohľadnice
- román Cesta zarúbaná (dej v čase hospodárskej krízy, opisuje vzburu dedinského
proletariátu pod vedením robotníkov-komunistov proti vykorisťovateľom)
Jano
– kniha pre deti a mládež, má autobiografický
charakter, zobrazuje ťažký osud chudobného dedinského chlapca, otec mu odišiel do Ameriky, kde aj zomrel
Čenkovej deti
– román,
príbeh vdovy a jej 4 detí, žijú v lesnej pivnici, živia sa príležitostnou prácou, niekedy aj žobraním, bieda matku doženie k tomu, že
„predá“ svoje deti obuvníkovi a bohatému gazdovi, dúfa, že im zabezpečí lepší život
Peter JILEMNICKÝ
1901-1949
– román Víťazný pád (vplyv expresionizmu, o „kysuckej biede a kysuckej kráse“, má
baladický charakter)
– kniha reportáži Dva roky v krajine Sovietov
– socialistické romány Zuniaci krok, Pole
neorané (roľník Pavel Huščava sa mení na uvedomelého bojovníka robotníckej triedy), Kus cukru (ťažký život pestovateľov
cukrovej repy)
– zbierka noviel Kompas v nás- socialistický realizmus spojený s prvkami avantgardnej prózy, autor sa viac venuje
psychológii postáv
– román Kronika- o SNP z pohľadu komunistu, patetická oslava hrdinstva sovietskych a slovenských
partizánov